to+29.1.2015+klo+15.00-16.30

=Vuorovaikutteinen oppimateriaali=

Vuorovaikutteisuus erilaisissa käyttöympäristöissä Vuorovaikutteisuuden suunnittelu Hyvän suunnittelun merkitys Vuorovaikutteisuus ja rakennemalleja: "haarautuvat polut" => näistä löytyy kuva MOOC kansiosta Nämä kuvat ovat hyviä kun yrittää hahmottaa miten rakennetaan oppimateriaalin rakenne. Kun lähtee rakentamaan riittävän pieniä moduuleja, niitä voi käyttää erilaisissa yhteyksissä erilailla. Vuorovaikutteisuus ja rakennemalleja: asiakaspalvelu eli personointi 5. Kioski = mitä käyttäjä haluaa seuraavaksi - valintojen perusteella tehdään oppisisältö, oppimateriaali - esim. vakiokysymykset tai sitten syvemmät - käyttöliittymien rakentaminen teknisesti suhteellisen yksinkertaista, mutta sen miettiminen mitä kysymysten perusteella tarjotaan - esimerkkinä Otavan opiston nettilukio - oppimisanalytiikka, jonka avulla voidaan verrata aloittavia opiskelijoita, joihinkin samantyyppisiin opiskelijoihin ja heidän menestymiseensä. Toinen esimerkki: muljaattori. Tämä on siis tekninen ratkaisu personointiin. 6. Räätälöinti ja personointi, hieman kuin kioski -
 * Digitaaliset oppimateriaalit lähestyvät tai toimivat usein myös oppimisympäristöinä. Niiden avulla on mahdollista tuottaa uudenlaista vuorovaikutteista ja osallisuutta.
 * Työmäärä on suoraan suhteessa vuorovaikutteisuuden määrään - aloita tekemällä perinteistä oppimateriaalia
 * yksinkertaisimmillaan hyperlinkit tekstissä - jossa lukija päättää katsooko linkin vai ei
 * laaja ja syvä vuorovaikutteisuus edellyttää laajaa testaamista
 * wiki -ympäristöt mahdollistavat hypertekstimäisen etenemisen kohtuullisen vähällä vaivalla
 * vuorovaikutteisen tarinan käsikirjoittaminen ja konseptointi -Metropolia
 * **Vuorovaikutteisuuden muodot**: navigointi ja ja rakenne oppimateriaalissa, rikastuttavat elementit, harjoitustehtävät, minipelit, keskustelut, vertaisoppiminen, vertaisarviointi, roolipelimäisyys, pelillisyys (gamification ja badget), automatisoitu oppimateriaalin täydentäminen ja ajantasaistaminen, esim. kartat, oppimateriaali on oppimisympäristönä eli tehdään kokonaan itse.
 * mikään ympäristö ei sisällä kaikkea mahdollista, siksi on tunnettava ympäristö jonka ottaa käyttöön
 * **Tekstipohjainen keskustelu**
 * **Digitaaliset oppikirjat -** käyttäjät voivat antaa palautetta ja arvostella materiaalia - digioppikirjat.fi (opintoverkko) - lukiotason kirjoja, opettajat voivat itse tehdä kirjoja- voi keskustella kuvien avulla. - OnEdu kirjoissa voi avata keskusteluja
 * Purot.net wikipalvelu
 * 1) Kannattaa piirtää pääjuoni tai tarina: voiko opiskelija valita mitä haluaa, mikä on pakollista, mikä toivottavaa, miten palkitaan etenemisestä. Esimerkkejä elokuvien tarinoiden visualisoinneista.
 * 2) Tämän jälkeen valitaan sopiva rakenne
 * 3) aletaan suunnitella yksityiskohtaisesti mitä vuorovaikutteisuus käytännössä on - lineaarinen ja epälineaarinen rakenne
 * tavallisessa PDF -muotoisessa dokumentissa ei tarvita kaikkia edellisen kalvon (jota ei siis ole selitetty tässä) vaiheita
 * monimutkaisemmissa materiaaleissa huolellinen suunnittelu vähentää virheitä, jos tehdään yhdessä - on dokumentteja joihin voidaan palata, kaikki tiimiläiset tietää mitä tehdään, hahmottaa kokonaisuutta, tuotokselle saadaan helpommin rahoitusta,
 * helpoimmasta työläämpää - rakennemallit ovat ensisijassa hahmotusmalleja
 * eri tyyppiset rakenteet sopivat eri tarkoituksiin
 * 1) **Lineraarinen, harjoitustehtävät ja rikastaminen:** lineaaristakin materiaalia saadaan helposti vuorovaikutteiseksi - esimerkkinä Snow Fall
 * 2) **Hierarkkinen puumalli:** perinteinen, kuten sisällysluettelo ja kirja 35 min
 * 3) **Kalanruoto -** tehtäviä matkan varrella, jotkut tehtävät pakko suorittaa ennen etenemistä
 * 4) **Kärrynpyörä** - opiskelija voi itse valita mistä aloittaa ja voi liikkua elementtien välillä ( ei tarvitse palata aina alkuruutuun).
 * Hierarkkisen rakenteen jäsentämiseen miellekartta (mindmaster)
 * Lucidchart

Vuorovaikutteisuus ja rakennemallit: hyperlinkitys ja vapaa navigointi
Selkeä suunnittelu on vaikeaa, mahdollisuuksia on paljon, kannattaa lähteä minimalistisella linjalla. Ei tarvitse itse suunnitella kaikkea, voi antaa opiskelijoille mahdollisuuden tehtä tai tehdä opettajien yhteistyötä.
 * oppilas saa vapasti navigoida materiaalissa - hyperlinkitys
 * suoritus rakennetaan esim. piipahtamalla tehtävissä tai pakollisilla tehtävillä edetessä
 * tuotantotyökalulla voi periaatteessa tuottaa automaattisesti sisältörakenteen
 * **avoin hyperteksti** - wikipedia
 * **avoin hypermedia** - museovirasto suomen museot online - esim. animaatio, jossa pikku huoneita välillä, jossa voi klikkailla jotain juttuja
 * dynaamisesti muuttuva ja vapaavalintainen kartta - esim. inforapid - maksuton sovellus, asentaminen vaatii tietoteknisiä taitoja - esim
 * simulaatiot ja sedond life, minecraft
 * Vinkkejä**

Ihmisten ja oppimateriaalin välinen vuorovaikutus
kolme perusmallia
 * 1) **Opettaja ja pedagogi johtaa** - kaikki toiminta opettajan kautta, perinteinen kirja edustaa tätä
 * 2) **Pedagogi kuraattorina** - pääpaino siinä, että opiskelijat itse etsivät materiaalia, arvioivat ja tuottavat, opettajan roolina auttaa opiskeijoita löytämään oikeaa tietoa, suhtaututa kriittisiesti, auttaa ongelmakohdissa
 * 3) **Itseorganioituminen** - itseopiskelu, tietokoneohjelmointi, ei ketään vastuussa - voidaanko jotakin hyväksilukea jotenkin? - tietynlaisen verkoston fasilitointi ja kätilöinti

Informaatiotulvan ähkyn välttäminen: miten aineisto rakennetaan, että aineisto on selkeä (ettei tule eksymisen tunnelmaa) ja siellä on riittävästi aineistoa. Opettajan tehtävänä aineiston arviointi ja valikointi tai voi tehdä yhdessä oppimistehtävänä. Esimerkkejä Digitaaalisuuden etu: luokkahuone keskustelu haihtuu, mutta digitaalinen keskustelu jää talteen ja mahdollistaa siitä oppimisen. Voi myös käyttää käytyjä keskusteluita seuraavan kerran materiaalina.
 * ohjaajan ja oppilaan vuorovaikutus: yhteinen oppimispäiväkirja, esim. chattihahmo (Otavan opisto), jota ylläpitävät ohjaajat; Kelakerttu suomi24fi
 * oppimisanalytiikka: ennakoidaan aiemmpien opiskelijoiden tietoihin perustuen, miten uudet opiskelijat toimivat, esim. jos ei ehdi opiskella pitkään kerralla, mutta ehtii usein -> materiaali skaalautuu pienemmiksi paloiksi
 * varsinaisen oppisisällön muokkaus, kuten wiki
 * täysin itse tuotettu materiaali -> oppimateriaali oppimisympäristönä - opettaja kuratoi

Avoin data - julkishallinnnon tuottamaa dataa, joka lisenssoitu avoimesti kaikkien käytettäväksi yksinkertaisimmillaan upotetaan ja haetaan realiaikaista dataa, kuten sää. liikennetiedot, paikkatiedot, ihmismäärä esimerkiksi karttaan - sosiaalien median välineet - otsikkosyötteet sovellukset voivat suorittaa myös monimutkaisia yhdistelyjä eri palveluiden välillä Kuratointi - Tekstien kuunteleminen Grafee ohje -karttapalveluun
 * Sovellusten ja oppimateriaalien vuorovaikutus **